Varför kontaktade denna okända person just mig?
![Ett exempel av ett meddelande som polisen ofta ser när den undersöker nätbedrägerier.](/documents/25235045/46246982/Verkkohuijaus-Viesti.jpg/0c43649f-d212-5d23-9485-ada5e9f543cc?t=1643011118945&width=1200)
Det är något som man enligt äldre kriminalkommissarie Niina Eränen bör fråga sig när man blir uppringd, får ett sms eller e-postmeddelande eller blir kontaktad via sociala medier av en okänd person.
Nätbedrägerier har fortsättningsvis blivit allt vanligare under de senaste åren. Polisen och andra myndigheter ger regelbundet information både om nya och gamla former av bedrägerier. Vid polisinrättningen i Västra Nyland är trenden densamma som på andra orter. Därför är det igen motiverat att påminna om olika former av bedrägerier och vad man bör beakta om man kontaktas av en okänd person.
När en kändis idkar välgörenhet och telefonen hamnar i tvättmaskinen
I slutet av 2021 underrättades polisen i Västra Nyland om flera fall där ryskspråkiga personer bosatta i Finland blev uppringda av någon som gav sig ut för att vara en banktjänsteman. Personen begärde nätbankskoder trots att banken i verkligheten aldrig begär dessa uppgifter av kunderna. Samma fenomen har också observerats på andra håll i landet.
I bankernas namn skickas också e-postmeddelanden och textmeddelanden med en länk som leder till en falsk webbplats. Även i dessa fall försöker bedragaren komma åt personens nätbankskoder och pengar. När det gäller sådana meddelanden är det alltid viktigt att även kontrollera vilka villkor du uppmanas binda dig till.
En något annorlunda form av bedrägeri är att någon ger sig ut för att vara en offentlig person på sociala medier.
– Bedragaren tar till exempel kontakt via Instagram och försöker bygga upp förtroende. När det har uppstått förtroende begär bedragaren pengar till ett påhittat välgörenhetsprojekt eller en penningförsändelse som påstås vara på väg till målsägaren och i anslutning till detta måste först en tullavgift betalas. I ett färskt fall blev målsägaren bedragen på 66 000 euro på detta sätt, berättar äldre kriminalkommissarie Eränen.
På sociala medier förekommer också så kallade kärleksbedrägerier. En vanlig historia är enligt kriminalkommissarie Janne Saari att en fredsbevarare som befinner sig utomlands kontaktar en målsägare och ber om pengar efter att det har uppstått förtroende mellan dem. Bedragaren påstår att pengarna behövs för skador som en familjemedlem eller bedragaren själv har fått. En del påstår sig använda pengarna för att kunna komma och träffa målsägaren.
– En målsägare förlorade i fjol 22 000 euro av sina egna pengar. Dessutom tog målsägaren lån på över 70 000 euro och skickade pengarna till bedragaren, berättar Saari.
En del av bedragarna tillämpar metoder som låter harmlöst vardagliga. I slutet av 2021 fick en mamma ett Whatsappmeddelande där en person som gav sig ut för att vara hennes dotter påstod att telefonen hamnat i tvättmaskinen, vilket har lett till obetalda räkningar. ”Dottern” bad mamman överföra cirka 4 000 euro till det meddelade kontot och det gjorde den välmenande mamman också.
Antalet telefonbedrägerier av olika slag har ökat under de senaste åren, vilket har gjort att samtal från okända nummer med all sannolikhet inte längre är så trovärdiga. Det är inte nödvändigtvis ens klokt att svara om ett okänt nummer ringer. Du kan utnyttja till exempel olika nummerupplysningstjänster för att ta reda på vems nummer det är eller om andra har delat erfarenheter som gäller numret.
Förhindra bedrägerier och tipsa också äldre släktingar och grannar
Niina Eränen räknar upp tips som är till nytta för att förhindra bedrägeriförsök. Hon har också en önskan.
– Om du har en äldre närstående som inte nås av myndigheternas varningar i medierna eller på sociala medier ska du ta hand om denna person och själv ge till exempel nedanstående information.
- Lämna aldrig ut nätbankskoderna till någon per telefon, oberoende av vem som frågar.
- Var skeptisk om du kontaktas av okända personer per telefon eller på sociala medier. När du bedömer risken är det bra att fundera varför just den här personen kontaktade just mig.
- Klicka inte på länkar i e-postmeddelanden eller textmeddelanden. Om du måste vidta åtgärder, till exempel läsa användarvillkoren eller följa ett paket, ska du göra det på företagets egna sidor.
- När du besöker en webbplats som kräver inloggning med nätbankskoder (till exempel en bank, Posti, Fpa, Kantatjänsterna) ska du skriva den fullständiga URL-adressen eller använda ett bokmärke du skapat tidigare.
- Om någon begär pengar, en kopia av passet eller ett körkortsfotografi ska du tänka efter för vilket ändamål detta begärs. Diskutera det med din make eller maka, en vän eller ett barnbarn. Är det en begäran som ska tas på allvar? Vem har skickat begäran?
Vid sidan om de tips som Eränen räknat upp är det bra att beakta att det i detta sammanhang vanligen finns en vilja att umgås artigt med den andra parten.
– Särskilt för äldre medborgare är det i viss mån en hederssak att samtala och betjäna en annan människa på bästa möjliga sätt. Förbrytaren attackerar sedan genom att utnyttja precis denna vilja, säger kriminalkommissarie Saari.
Gör så här om bedrägeriet redan har skett – och tveka inte att begära hjälp
- Förlorade du pengar? Meddela detta genast till din bank och berätta att du blivit offer för ett brott. Begär att du får pengarna tillbaka. Om du väntar med saken blir det svårare att få tillbaka de stulna pengarna.
- Spara allt material, till exempel kvitton på penningtransaktioner, samtalsuppgifter, samtal med bedragaren och e-postmeddelanden.
- Om personen är din vän på Facebook eller följer dig på Instagram ska du inte ta bort honom eller henne. Vid behov kan du begränsa personens rätt att se din profil. Om du behöver hjälp med det ska du vända dig till en kunnig person.
- Gör en polisanmälan. Om gärningen har inträffat nyligen (för mindre än två veckor sedan) ska du anmäla den personligen på polisens närmaste serviceställe. På så sätt kan polisen snabbare vidta åtgärder. Om det är längre tid sedan händelsen inträffade eller om beloppen är små ska du göra en elektronisk polisanmälan.
- Polisanmälan ska innehålla alla uppgifter om den misstänkta bedragaren och de kontaktuppgifter personen har använt samt noggranna uppgifter om penningtransaktionerna (hur pengarna har överförts, kontonummer, datum, belopp, mottagare, referensnummer). Bifoga kvitton om det är möjligt. Om du inte kan bifoga allt till polisanmälan ska du spara materialet tills polisen tar kontakt och meddela polisen hurdant material du har.
Till sist ett råd som Eränen anser vara närapå det viktigaste.
– Även om du redan har blivit offer för bedrägeri ska du inte tveka att begära hjälp. Bedragarna är skickliga och det är inte ditt fel att du blivit offer för brottet.
Gör brottsanmälan
socialShareGray
![](/documents/25235045/25235658/poliisi-miekka-hd.jpg/f23a2989-e688-03bc-488a-82f9ef08b530?t=1623915537789)